,,...az Egyház átütő ereje valahol mindig a háttér, a szerzetesség volt, ezért kell, hogy éljenek újra a kolostorok" - vallotta a március 26-án immár 25 éve elhunyt pálos püspök, Ács István.
Emlékezés Ács püspökre
Ács István pálos püspök 1993. március 26-án – 25 éve – tragikus baleset következtében tért meg a Teremtőhöz. Az Egri Bazilikában halálának évfordulója alkalmából Ternyák Csaba egri érsek mutat be megemlékező szentmisét. Mi a pálos rend 1989-es újjászületése alkalmából készített beszélgetésünkkel emlékezünk rá.
Pálos plébánosból lett pálos püspök 1989 augusztusától Ács István. Közel 20 évig (1970-től 89-ig) szolgált plébánosként Füzéren, élte a falusi életet, énekelt a népdalkörben, szervezte a Házas Hétvégeket – ez a mozgalom a segítségével terjedt el szélesebb körben hazánkban. Később már csak vendégként járt vissza, hiszen segédpüspöki teendői Egerbe szólították.
A füzéri templom freskóin két helyi történelmi esemény elevenedik meg, az egyik Csepellényi György, egykor itt működő ,,fehér barát” kivégzését ábrázolja… A sors kifürkészhetetlen szeszélye, hogy majd 300 év elteltével újra lehetett pálos szerzetese a zempléni falunak Ács István személyében, aki még az úgynevezett katakomba-évek alatt lépett be a rendbe. S hogy miért a pálosokat választotta?
– Talán a magyarsága vonzott. Hiszen tudjuk, ez az egyedüli magyar alapítású szerzetesrend, melynek tragédiája a nemzet párhuzamos tragédiája volt. Szemináriumi éveim során érdeklődtem a különböző rendek iránt, a pálossággal egyik osztálytársam ismertetett meg alaposabban. Fontosnak éreztem átmentését az utókor számára…
– Itt a településen Csepellényi révén ismert a pálosság – mesélte az atya. 1974-ben, halálának 300. évfordulójára nagy ünnepséget szerveztek, megmozdult a falu: háromnapos lelkigyakorlat volt, előadások, megemlékezés az emléktáblánál.
,,Katakombás” fehér-napok
Ács Istvánt 1959-ben szentelték pappá, a rendbe az azt megelőző évben lépett be. Fogadalmat tett két társával együtt a tisztaságra, szegénységre, engedelmességre. Mindezt úgy, hogy tudta: a szerzeteseket összetartó közösségi élet nem biztosított.
– Külsőleg mindössze annyi valósult meg a közösségből az illegalitás évei alatt, hogy hol itt, hol ott „fehér napokon” találkoztunk. Ám a lelki közösség, az együvé tartozás tudata mindannyiunk számára sokat jelentett. A pálos lelkiség sajátja a befeléfordulás, az ima, ugyanakkor az önfenntartás kétkezi munka révén. Ma (1989) mintegy 15 pálos barát él az országban. Talán lennének többen is, ám az a gond, hogy akik taníthatnák az érdeklődőket, merthogy még éltek közösségi, kolostori életet, már nagyon idősek, a fiatalabbaknak pedig a katakomba-idők miatt nincsenek ilyen tapasztalataik. Ám az Egyház átütő ereje valahol mindig a háttér, a szerzetesség volt, ezért kell, hogy éljenek újra a kolostorok.
Fotónk Szentistvánbaksán, egy augusztus 20-i szentmisén készült Ács püspökről
Kapcsolódó videó: Pálos kegyhely Lengyelországban: Czestochowa IDE KATTINTVA
Forrás: Dobos Klára/Új Misszió
HÉ | KE | SZE | CSÜ | PÉ | SZO | VA |
---|---|---|---|---|---|---|
26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 1 |
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |